Ptáky na našem území můžeme pozorovat celoročně. V lidských sídlech a v okolí vod se s nějakými ptáky setkáme téměř vždy. Většina lokalit ale má svá specifika a nejvíce ptáků na nich uvidíme pouze v určitou roční dobu.
Synantropní ptáci
Ptáky najdeme téměř všude. Pokud jsme začátečníci, můžeme nejprve poznávat synantropní druhy, tedy ty, kteří žijí v blízkosti člověka v lidských sídlech. Hodně se naučíme při pozorování krmítka v zimě, po cestě do školy či do práce. Městští ptáci jsou navíc na lidi zvyklí a dovolí nám přiblížit se na menší vzdálenost.
Sýkora koňadra je nejčastějším ptákem na našich krmítkách Zdroj: Jana Vybíralová/ČSO
Vodní plochy nebo toky
Vodní ptáci jsou na přehledné hladině dobře vidět, bývají poměrně velcí a nejsou tolik plaší.
Ptačí parky v Česku Zdroj: Česká společnost ornitologická
Pole
Pole jsou dobře přehledná, zde se můžeme procvičit např. v určování lovících dravců a rozeznávání jejich siluet.
Káně lesní Zdroj: Tobi Macháček/ČSO
Louky
Ty lákají řadu pěvců, bahňáků nebo hrabavých. Pátráme po vyvýšených místech, jako jsou vyčnívající větve keřů, stébla trav a stonky bodláků, ale i po sloupech a drátech elektrického vedení, kam zejména pěvci a dravci často usedají.
Skřivan polní Zdroj: Jiří Parůžek/ČSO
Lesy
Do lesů je třeba jít vybaveni alespoň základní znalostí ptačích hlasů, chceme-li vědět, co kolem nás létá. Terén je tu méně přehledný a většinu druhů spíše uslyšíme, než uvidíme.
Strakapoud původně obýval hlavně lesy Zdroj: Miroslava Bilíková/ČSO
Na jaře, v hnízdní době (od března do července)
S návratem tažných druhů nastává na jaře nejhlučnější část roku, ptáci se namlouvají, obhajují teritoria a hnízdí. Pro začátečníka, který se chce naučit rozeznávat druhy podle vzhledu a hlasu, je nejlepší vyrazit do přírody ještě v předjaří před návratem migrantů, dokud je u nás menší množství druhů a terén je lépe přehledný díky neolistěným stromům a sporé vegetaci. Na mnohých vodních plochách se ptáci během návratu ze zimovišť shromažďují na jarních tahových zastávkách, odkud pokračují dále na hnízdiště. V době vyvádění mláďat je ptáků všude plno a k pěkným pozorováním máme příležitost doslova denně. Kam jet pozorovat.
V létě, po hnízdění (červenec, srpen, začátek září)
Po vyhnízdění se někteří ptáci shlukují do velkých hejn na tzv. pohnízdních shromaždištích. Například kachny se v srpnu ukrývají v příbřežní vegetaci vod, kde pelichají a nemohou létat, dokud nevymění všechna velká pera. Jiní ptáci, jako třeba někteří pěvci, brodiví nebo bahňáci se shlukují do hejn, ve kterých společně hledají potravu a úkryt a připravují se na cestu na zimoviště.
Vlaštovky staví si hnízda uvnitř, nejčastěji ve stodolách, dílnách, garážích, průmyslových halách, průjezdech či zemědělských objektech a stájích Zdroj: Česká společnost ornitologická
Vlaštovky staví si hnízda uvnitř, nejčastěji ve stodolách, dílnách, garážích, průmyslových halách, průjezdech či zemědělských objektech a stájích Zdroj: Česká společnost ornitologická
Na podzim, během tahu (od srpna do října)
Podzim je doba pozorování táhnoucích hejn zpět do zimovišť. Můžeme pozorovat řadu velkých ptáků, jako jsou husy, dravci nebo čápi na tahu. Bahňáci se shlukují na vypuštěných rybnících.
V zimě, během přezimování (od listopadu do února)
Na zimu k nám přilétají severské druhy ptáků, jako jsou pěnkavy jikavci, čečetky zimní či hejna havranů polních. Na zahradách na nesklizených jablkách můžeme pozorovat hejna drozdů kvíčal a v některých letech i brkoslavů severních. Na polích loví potravu dravci. Na vodních tocích a plochách zastihneme řadu druhů vodních ptáků, jako jsou morčáci malí a velcí, poláci kaholky, turpani hnědí a černí, hoholky lední nebo hoholi severní, husy polní a běločelé, potáplice lední nebo severní. Právě zima bývá dobou pozorování skutečných vzácností. Pro hodnocení raritních pozorování slouží Faunistická komise ČSO, kde najdete i seznam všech druhů zastižených na našem území.
Čejka chocholatá a jespáci obecní na Josefovských loukách Zdroj: Jaroslav Petráň/ČSO
Celoročně
Můžete navštívit první soukromý ptačí park Josefovské louky, který buduje ČSO díky darům veřejnosti u Jaroměře. Pořádá pravidelné akce, jako je Noční příroda Josefovských luk. Přehled akcí naleznete na www.josefovskelouky.cz.
Jak s pozorováním ptáků začít, co si vzít s sebou a další důležité informace naleznete na stránkách České společnosti ornitologické.
Zájmy ptáků a přírody vždy klademe na první místo
- K ptákům se přibližujeme jen na přiměřenou vzdálenost.
- Nechováme se hlučně, snažíme se o nenápadnost.
- Nerušíme ptáky při hnízdění.
- Nezasahujeme do přirozeného života ptáků (nezneužíváme nahrávky hlasů k provokování, ptáky neplašíme, nechytáme apod.).
- Nepoškozujeme, neznečišťujeme ani nijak neměníme životní prostředí ptáků (např. porosty v okolí hnízda).
- V chráněných územích nevstupujeme mimo značené cesty.
- Respektujeme zákazy vstupu a vjezdu na soukromé pozemky, do pásem ochrany vod apod.
- K ostatním pozorovatelům se chováme slušně a ohleduplně.
- O svá pozorování se podělíme s ostatními např. uložením dat do databáze avif.birds.cz, ale zvážíme možnost utajení přesné polohy hnízd nebo v případě pozorování vzácných druhů.
Ptáče, které potřebuje pomoc. Pouze sedí, neumí poskakovat (nemá úchopový reflex) Zdroj: Prima Mazlíček
Ptáče, které potřebuje pomoc. Pouze sedí, neumí poskakovat (nemá úchopový reflex) Zdroj: Prima Mazlíček
Pokud najdete ptáka, který potřebuje pomoc, kontaktujte nejbližší záchrannou stanici, kontakty najdete na stránkách Zvíře v nouzi. Všichni volně žijící ptáci jsou u nás chráněni zákonem o ochraně přírody a krajiny a zákon zakazuje vzít si je domů a starat se o ně.
Chtěli byste se stát členy České společnosti ornitologické? Vyplňte přihlášku.