![Vizualizace jaderného výbuchu](https://cdn.administrace.tv/2022/02/27/medium_169/1e025ca06c3b6e63b2e91e7c333f3389.jpg)
Vývoj války na Ukrajině (3.4.2022 09:00)
Zástupci Fakulty vědy a globální bezpečnosti (SGS) z prestižní americké Princetonské univerzity vytvořili simulaci případné jaderné války mezi Ruskem a zeměmi NATO. Během několika hodin by v ní bylo zabito nebo zraněno přes 90 milionů lidí napříč celým světem. První varovný výstřel ze strany Ruska by pak dopadl na hranici Česka, Polska a Německa.
„Jakýkoli výsledek operace na Ukrajině samozřejmě není důvodem pro použití jaderné zbraně,“ řekl na konci března mluvčí Kremlu Dmitrij Peskov. Rusko má podle něj bezpečnostní koncepci. „Jasně říká, že pouze v případě ohrožení existence státu můžeme použít a skutečně použijeme jaderné zbraně, abychom odstranili ohrožení naší země,“ podotkl.
Hasiči v Charkově bojují s mohutným požárem po ruském útoku Zdroj: AP
Ukrajinský důstojník z 56. samostatné motorizované pěší brigády pálí z raketometu na nákladním vozidle směrem k ruským pozicím na frontové linii u Bachmutu v Doněcké oblasti na Ukrajině v úterý 5. března 2024. Zdroj: AP
Nadia se svými třemi dětmi se v Kyjevě loučí s manželem Volodymyrem Golubnyčem. Ukrajinský nadporučík 72. mechanizované brigádybyl zabit během bojů s ruskými silami v obci Vodjane nedaleko Avdijivky 19. února. Zdroj: AP
Na snímku pořízeném ukrajinskou záchrannou službou prohledávají záchranáři trosky po ruském útoku v Oděse na Ukrajině v pátek 15. března 2024. Zemřelo při něm nejméně 14 lidí a 46 dalších bylo zraněno, uvedli místní představitelé. Zdroj: AP
Ukrajinští vojáci 71. brigády Jaeger pálí z houfnice M101 na ruské pozice na frontové linii u Avdijivky v Doněcké oblasti na Ukrajině v pátek 22. března 2024. Zdroj: AP
Ruka oběti leží v kaluži krve po ruském útoku v Oděse na Ukrajině v pátek 15. března 2024, při kterém zahynulo nejméně 14 lidí a 46 dalších bylo zraněno. První raketa zasáhla domy, a když na místo dorazily záchranné týmy, dopadla druhá raketa, uvedly úřady. Zdroj: AP
Dým a oheň stoupají nad vodní elektrárnou Dnipro po ruských útocích, pátek 22. března 2024. Zdroj: AP
Na snímku pořízeném ukrajinskou záchrannou službou sedí šokovaný záchranář po ruském útoku v Oděse na Ukrajině v pátek 15. března 2024. Zemřelo při něm nejméně 14 lidí a 46 dalších bylo zraněno, uvedli místní představitelé. Zdroj: AP
Zdravotník utěšuje ženu na místě ruského leteckého útoku v Záporoží na Ukrajině v pátek 22. března 2024. Zdroj: AP
Ukrajinští vojáci 28. samostatné mechanizované brigády pálí ze 122mm minometu na ruské pozice na frontové linii u Bachmutu v Doněcké oblasti na Ukrajině v neděli 3. března 2024. Zdroj: AP
Členové rodiny Vitalije Alimova truchlí nad jeho tělem během pohřbu v ukrajinském Bilhorodu-Dnistrovském v pondělí 18. března 2024. Alimov. Hasič, byl zabit při ruském útoku na Oděsu v pátek 15. března. Zdroj: AP
Ukrajinští vojenští experti sbírají zbytky rakety u zničené budovy v Kyjevě, Ukrajina, pondělí 25. března 2024. Zdroj: AP
Muž projíždí na kole kolem elektrárny po ruském útoku v Charkově na Ukrajině, pátek 22. března 2024. Zdroj: AP
Poškozené auto na místě ruského útoku v ukrajinském Charkově, středa 20. března 2024. Zdroj: AP
Hasiči pracují poblíž kráteru vzniklém po ruském útoku v Kyjevě, Ukrajina, čtvrtek 21. března 2024. Zdroj: AP
Tank ukrajinské 17. tankové brigády pálí na ruské pozice v Časiv Jaru, dějišti prudkých bojů mezi ukrajinskými a ruskými jednotkami v Doněcké oblasti, čtvrtek 29. února 2024. Zdroj: AP
Ukrajinský voják kontroluje škody na budově v Kyjevě po ruském leteckém útoku, Ukrajina, pondělí 25. března 2024. Zdroj: AP
Zraněný ukrajinský voják Oleksandr leží na lůžku ve zdravotnickém autobusu dobrovolnického praporu „Hospitallers“ během evakuace do bezpečné oblasti v Doněcké oblasti na Ukrajině ve středu 28. února 2024. Zdroj: AP
ukrajinští vojáci nesou národní vlajky a vlajky 3. útočné brigády během pohřebního obřadu 27letého Jehora Vološina, známého také pod volacím znakem „Kobzar“, v Pavlohradu v Dněpropetrovské oblasti. Seržant Vološin z 3. útočné brigády byl zabit v bojích u Avdijivky 21. února 2024. Zdroj: AP
Ukrajinští vojáci 3. útočné brigády se dívají přes brýle nočního vidění (NVG) během noční mise na frontové linii u Avdijivky v Doněcké oblasti na Ukrajině, středa 20. března 2024. Vojáci 3. útočné brigády pokračují v udržování obranných linií v Doněcké oblasti poté, co ukrajinská armáda v únoru 2024 opustila Avdijivku. Zdroj: AP
Příbuzný v Kyjevě truchlí nad rakví s ostatky 28letého Nodara Nasirova, dobrovolníka gruzínské legie, který byl zabit v boji proti ruským jednotkám. Gruzínská legie je vojenská jednotka tvořená převážně etnickými gruzínskými dobrovolníky. Zdroj: AP
Ukrajinský důstojník z 56. samostatné motorizované pěší brigády pálí z raketometu na nákladním vozidle směrem k ruským pozicím na frontové linii u Bachmutu v Doněcké oblasti na Ukrajině v úterý 5. března 2024. Zdroj: AP
Nadia se svými třemi dětmi se v Kyjevě loučí s manželem Volodymyrem Golubnyčem. Ukrajinský nadporučík 72. mechanizované brigádybyl zabit během bojů s ruskými silami v obci Vodjane nedaleko Avdijivky 19. února. Zdroj: AP
Na snímku pořízeném ukrajinskou záchrannou službou prohledávají záchranáři trosky po ruském útoku v Oděse na Ukrajině v pátek 15. března 2024. Zemřelo při něm nejméně 14 lidí a 46 dalších bylo zraněno, uvedli místní představitelé. Zdroj: AP
Ukrajinští vojáci 71. brigády Jaeger pálí z houfnice M101 na ruské pozice na frontové linii u Avdijivky v Doněcké oblasti na Ukrajině v pátek 22. března 2024. Zdroj: AP
Ruka oběti leží v kaluži krve po ruském útoku v Oděse na Ukrajině v pátek 15. března 2024, při kterém zahynulo nejméně 14 lidí a 46 dalších bylo zraněno. První raketa zasáhla domy, a když na místo dorazily záchranné týmy, dopadla druhá raketa, uvedly úřady. Zdroj: AP
Dým a oheň stoupají nad vodní elektrárnou Dnipro po ruských útocích, pátek 22. března 2024. Zdroj: AP
Na snímku pořízeném ukrajinskou záchrannou službou sedí šokovaný záchranář po ruském útoku v Oděse na Ukrajině v pátek 15. března 2024. Zemřelo při něm nejméně 14 lidí a 46 dalších bylo zraněno, uvedli místní představitelé. Zdroj: AP
Zdravotník utěšuje ženu na místě ruského leteckého útoku v Záporoží na Ukrajině v pátek 22. března 2024. Zdroj: AP
Ukrajinští vojáci 28. samostatné mechanizované brigády pálí ze 122mm minometu na ruské pozice na frontové linii u Bachmutu v Doněcké oblasti na Ukrajině v neděli 3. března 2024. Zdroj: AP
Členové rodiny Vitalije Alimova truchlí nad jeho tělem během pohřbu v ukrajinském Bilhorodu-Dnistrovském v pondělí 18. března 2024. Alimov. Hasič, byl zabit při ruském útoku na Oděsu v pátek 15. března. Zdroj: AP
Ukrajinští vojenští experti sbírají zbytky rakety u zničené budovy v Kyjevě, Ukrajina, pondělí 25. března 2024. Zdroj: AP
Muž projíždí na kole kolem elektrárny po ruském útoku v Charkově na Ukrajině, pátek 22. března 2024. Zdroj: AP
Hasiči pracují poblíž kráteru vzniklém po ruském útoku v Kyjevě, Ukrajina, čtvrtek 21. března 2024. Zdroj: AP
Tank ukrajinské 17. tankové brigády pálí na ruské pozice v Časiv Jaru, dějišti prudkých bojů mezi ukrajinskými a ruskými jednotkami v Doněcké oblasti, čtvrtek 29. února 2024. Zdroj: AP
Ukrajinský voják kontroluje škody na budově v Kyjevě po ruském leteckém útoku, Ukrajina, pondělí 25. března 2024. Zdroj: AP
Zraněný ukrajinský voják Oleksandr leží na lůžku ve zdravotnickém autobusu dobrovolnického praporu „Hospitallers“ během evakuace do bezpečné oblasti v Doněcké oblasti na Ukrajině ve středu 28. února 2024. Zdroj: AP
ukrajinští vojáci nesou národní vlajky a vlajky 3. útočné brigády během pohřebního obřadu 27letého Jehora Vološina, známého také pod volacím znakem „Kobzar“, v Pavlohradu v Dněpropetrovské oblasti. Seržant Vološin z 3. útočné brigády byl zabit v bojích u Avdijivky 21. února 2024. Zdroj: AP
Ukrajinští vojáci 3. útočné brigády se dívají přes brýle nočního vidění (NVG) během noční mise na frontové linii u Avdijivky v Doněcké oblasti na Ukrajině, středa 20. března 2024. Vojáci 3. útočné brigády pokračují v udržování obranných linií v Doněcké oblasti poté, co ukrajinská armáda v únoru 2024 opustila Avdijivku. Zdroj: AP
Jak by to ale vypadlo, kdyby „speciální vojenská operace“, jak Rusové říkají invazi na Ukrajinu, nakonec opravdu přerostla v celosvětovou jadernou válku? Odborníci z americké Princetonské univerzity na svou simulaci použili dostupné údaje o jaderných zbraních, tedy nejen množství a složení techniky jednotlivých států, ale také pravděpodobné pořadí jejich nasazení a určení konkrétních cílů. Z toho všeho pak vyplývá odhadovaný počet obětí.
Na simulaci případné jaderné války mezi Ruskem a zeměmi NATO od autorů z Princetonské univerzity se můžete podívat zde:
Simulace začíná v kontextu konvenčního konfliktu. V naději, že Rusko zastaví postup USA a NATO, vypálí ze základny poblíž města Kaliningrad varovný jaderný výstřel, který dopadne do oblasti hranice mezi Českem, Polskem a Německem. NATO následně odpoví taktickým úderem právě ke Kaliningradu.
Následně přerostou boje v Evropě v taktickou jadernou válku. „Rusko vyšle 300 jaderných hlavic prostřednictvím letadel a raket krátkého doletu, bude chtít zasáhnout základny a postupující jednotky NATO. Aliance odpoví přibližně 180 jadernými hlavicemi,“ popisují tvůrci simulace. Okamžité ztráty, tedy počet mrtvých i zraněných, budou za první tři hodiny 2,6 milionu lidí.
Masivní útoky na nejlidnatější města
Evropa je téměř celá zničena. NATO zahájí strategický jaderný úder 600 hlavic z amerických pozemních a ponorkových raket. Cíl je jasný – ruské jaderné síly. Než Rusko přijde o své zbraňové systémy, odpoví raketami odpálenými ze silničních vozidel a ponorek. Za dalších 45 minut stoupnou lidské ztráty (mrtví a zraněná) na 3,4 milionu.
To nejhorší ale teprve přijde. „S cílem znemožnit druhé straně obnovu se Rusko i NATO zaměří na 30 nejlidnatějších měst a ekonomických center nepřítele. Na každé město použijí 5 až 10 hlavic, záleží na počtu obyvatel,“ predikují Američané. Uplyne dalších 45 minut, počet mrtvých a raněných přesáhne 85 milionů lidí.
A celkové ztráty? V důsledku série jaderných střel 91,5 milionu lidí. Zraněno by bylo 57,4 milionu lidí, obětí na životech by bylo 31,4 milionu, dodávají tvůrci. V důsledku jaderného odpadu a dalších dlouhodobých účinků by se navíc odhad postupem času ještě výrazně zvýšil.
Projekt Princetonské univerzity vznikl jako upozornění na hrozící nebezpečí. Riziko jaderné války se podle jeho tvůrců v posledních dvou letech dramaticky zvýšilo, protože Spojené státy a Rusko opustily dlouhodobé smlouvy o kontrole jaderných zbraní, začaly vyvíjet jejich nové druhy a rozšířily podmínky, za kterých by je mohly používat. Válka na Ukrajině tak může být jen záminkou eskalace vzájemného konfliktu.